Okamžik sestavení účetní závěrky
V interpretaci I-24 Události po rozvahovém dni najdete dvě „nenápadné“, avšak velmi důležité věty:
„Okamžikem sestavení účetní závěrky se nemá na mysli provedení uzávěrkových operací, vytištění účetní závěrky apod., ale v souladu s ustanovením § 18 odst. 3 zákona o účetnictví okamžik připojení podpisového záznamu k účetní závěrce.“
„Okamžik sestavení účetní závěrky (který je uveden v příslušné zveřejněné účetní závěrce) není pouhým formálním datem, ale je sdělením, do jakého data brala účetní jednotka události po rozvahovém dni v potaz.“
A v tomto článku si krátce shrneme, co to znamená v praxi.
Upřesnění výše nákladů a výnosů, popř. změna způsobu účtování
Pokud zaúčtujeme odhad na náklady nebo výnosy, pak je důležité, zda proběhne vyúčtování, resp. zda se dozvíme přesnou částku před sestavením účetní závěrky nebo až po jejím sestavení.
Příklad 1
Společnost zaúčtovala k 31. 12. 2023 odhad na konzultační služby poskytnuté v roce 2023 ve výši 100.000 Kč zápisem MD 518 / D 389.
V únoru 2024 společnost obdržela konečné vyúčtování, v němž je za služby roku 2023 fakturováno 90.000 Kč.
Společnost bude sestavovat účetní závěrku za rok 2023 v březnu 2024. Společnost se tak dozvěděla přesnou částku před sestavením účetní závěrky.
Následné události
V příloze v účetní závěrce jsme povinni uvést významné události, které nastaly mezi rozvahovým dnem a dnem sestavení účetní závěrky.
Pokud tedy společnost sestavuje účetní závěrku za kalendářní rok 2023 dne 20. dubna 2024, budou to události, které nastaly v období od 1. 1. 2024 do 20. 4. 2024.
Tyto události interpretace I-24 dělí na „upravující“ a „neupravující“.
Následné události „upravující“
„Upravující“ následné události ovlivňují účetnictví a účetní závěrku. A pokud jsou významné, popíšeme je také v příloze v účetní závěrce a vyčíslíme její ekonomické dopady.
To se může týkat například pohledávek, u kterých v následujícím účetním období pomine riziko neuhrazení. Samozřejmě zde záleží, jak je nastavena metodika tvorby opravných položek k pohledávkám. Více k tvorbě opravných položek najdete v článku Tvoříte i účetní opravné položky?
Příklad 2
Společnost k 31. 12. 2023 přeúčtovala poskytnutou zálohu na zboží ve výši 20.000 Kč na účet jiných pohledávek a zároveň vytvořila účetní opravnou položku ve 100% výši, protože vše nasvědčovalo tomu, že nebude ani dodáno zboží ani nebude vrácena záloha.
Dodavatel však začal v koncem ledna 2024 reagovat na e-maily a v únoru 2024 vrátil zálohu v plné výši.
Společnost při tvorbě opravných položek k ostatním pohledávkám posuzuje pohledávky individuálně. Účetní závěrku za rok 2023 bude sestavovat v dubnu 2024.
Tím, že byla záloha vrácena, pominulo riziko neuhrazení a zanikl tak i důvod pro tvorbu opravné položky. Protože tato skutečnost nastala ještě před sestavením účetní závěrky, zruší zpětně společnost k 31. 12. 2023 vytvořenou účetní opravnou položku.
A obdobně zkoumáme, zda například nevznikl důvod zrušit rezervu nebo opravnou položku k zásobám, popř. upravit jejich výši apod.
Příklad 3
Společnost měla sjednán nájem pouze do 30. 9. 2024. V lednu 2024 ještě vše nasvědčovalo tomu, že se s pronajímatelem na prodloužení nájemní smlouvy nedohodne.
Proto společnost zaúčtovala rezervu na výdaje spojené se stěhováním ve výši 150.000 Kč zápisem MD 554 / D 459.
Nakonec se s pronajímatelem dohodla na podmínkách a v dubnu 2024 uzavřela novou nájemní smlouvu na dalších 5 let. Pominul tak důvod k tvorbě rezervy.
Společnost v té době ještě neměla sestavenou účetní závěrku. Tato událost je tzv. upravující událostí. A protože nastala ještě před sestavením účetní závěrky za rok 2023, odúčtuje společnost vytvořenou rezervu ve výši 150.000 Kč ještě zpětně k 31. 12. 2023.
Následné události „neupravující“
Také významné „neupravující“ následné události popíšeme v příloze v účetní závěrce a vyčíslíme jejich ekonomické dopady. Na rozdíl od „upravujících“ událostí však neovlivní účetnictví a účetní závěrku.
Takovou událostí může být např. situace, kdy v období mezi rozvahovým dnem a dnem sestavení účetní závěrky společnost ukončí spolupráci s významným odběratelem nebo dodavatelem.
Nebo kdy je v tomto období zahájen významný soudní spor, dojde k prodeji podílů nebo jiných aktiv významné hodnoty apod.
A „neupravující“ událostí může být například i porucha výrobní linky, poškození budovy apod.
Oprava chyby
V případě, že zjistíme chybu poté, co jsme uzavřeli účetní knihy a sestavili účetní závěrku, která ještě není schválena, zjišťujeme, jaký vliv chyba má na účetní závěrku.
V souladu s § 17 odst. 7 zákona o účetnictví totiž můžeme do okamžiku schválení účetní závěrky, nejpozději však do konce následujícího účetního období, otevřít již uzavřené účetní knihy a provést nezbytnou opravu účetních zápisů a sestavit novou účetní závěrku pouze z důvodů, že obsah položek účetní závěrky neodpovídá skutečnému stavu.
Pokud chybu zjistíme až v okamžiku, kdy je účetní závěrka schválena valnou hromadou nebo po konci následujícího účetního období, nelze uzavřené účetní knihy znovu otevřít. Pak opravu zaúčtujeme až v dalším účetním období a jedná se tak o chybu minulých let.
Údaje o společnosti v účetní závěrce
Při sestavování účetní závěrky si vždy zajistíme úplný výpis z obchodního rejstříku, abychom v účetní závěrce uvedli údaje o společnosti správně.
Důležité je věnovat zvýšenou pozornost hlavně případům, kdy společnost změnila název nebo kdy došlo například ke změně jednatele.
Název a sídlo společnosti, předmět podnikání, údaje o společnících a další údaje vyplníme tak, jak jsou uvedeny v obchodním rejstříku k rozvahovému dni, nebo k jinému okamžiku, k němuž účetní závěrku sestavujeme.
Pokud uvádíme v příloze v účetní závěrce údaje o statutárních orgánech, uvedeme rovněž stav k rozvahovému dni.
Na místě, kde se uvádí podpisový záznam statutárního orgánu, však uvedeme ty osoby, které jsou oprávněny jednat za společnost ke dni sestavení účetní závěrky, resp. ke dni podpisu.
Pokud je den zápisu přeměny obchodní korporace do obchodního rejstříku shodný s rozhodným dnem, u zanikající účetní jednotky bude připojen podpisový záznam osoby, která vykonávala funkci statutárního orgánu k rozvahovému dni, neurčí-li nejvyšší orgán účetní jednotky jinak.
Příklad 4
Společnost Zahrada, s.r.o. se rozhodla změnit svůj název na ZAHRADY, s.r.o. Zároveň se novým jednatelem stal pan Nováček místo pana Stárka. Obě změny byly do obchodního rejstříku zapsány 2. 2. 2024. Společnost sestavuje účetní závěrku za rok 2023 dne 13. 3. 2024.
Společnost uvede v příloze v účetní závěrce za rok 2023 původní název Zahrada, s.r.o., který platil (byl zapsán v obchodním rejstříku) ke dni 31. 12. 2023. Pokud společnost uvádí v příloze společníky a jednatele ke dni 31. 12. 2023, uvede pana Stárka.
Na místě, kde se uvádí „Podpisový záznam statutárního orgánu“, však bude uveden pan Nováček, který je ke dni sestavení účetní závěrky, tedy ke dni 13. 3. 2024 oprávněn jednat za společnost (je zapsán jako jednatel v obchodním rejstříku).
Chystáte se na sestavení účetní závěrky?
Pokud se chystáte na sestavení účetní závěrky, mohla by se vám hodit Sada Sestavujeme účetní závěrku. Více informací najdete zde.
Krátký test na závěr:
V této části můžete otestovat své znalosti. Odpověď se vám zobrazí po kliknutí na +.
Otázka č. 1:
Společnost zjistila při inventarizaci k 31. 12. 2023, že je poškozena střecha budovy, kterou má v majetku. Oprava střechy proběhla v březnu a dubnu 2024. Společnost sestavuje účetní závěrku za rok 2023 v květnu 2024. Jak společnost zohlední výdaje na opravu, které pro společnost představují významnou částku?
a) Společnost výdaje v roce 2023 nijak nezohlední, oprava proběhla v roce 2024.
b) Společnost zaúčtuje dohadnou položku zápisem MD 511 / D 389.
c) Společnost zaúčtuje rezervu zápisem MD 554 / D 459.
Otázka č. 2:
Společnost sestavuje účetní závěrku za rok 2023 dne 20. dubna 2024. V únoru 2024 došlo k poškození výrobního stroje. Pro společnost to znamená významné výdaje na opravu a omezení výroby na část roku 2024. Jaký vliv to má na závěrku roku 2023?
a) Jedná se o následnou „neupravující“ událost, která neovlivní účetnictví ani závěrku roku 2023. Společnost je však povinna popsat ji v příloze v účetní závěrce a vyčíslit ekonomické dopady.
b) Jedná se o následnou „upravující“ událost. Společnost je povinna vytvořit k 31. 12. 2023 rezervu. Zároveň tuto událost popíše v příloze v účetní závěrce a vyčíslí ekonomické dopady.
c) Tato událost nijak neovlivní rok 2023, protože k ní došlo až v roce 2024.